Már most borítékolható, hogy a szociáldemokraták aligha lesznek elégedettek a vasárnapi osztrák választás eredményével. Az előzetes közvélemény-kutatásokból ugyanis egyöntetűen kitűnik, hogy a párt nem tudott politikai tőkére szert tenni sem az Osztrák Szabadságpárt (FPÖ), sem az Osztrák Néppárt (ÖVP) botrányaiból, s valószínűleg rosszabbul szerepel, mint a május végén megrendezett európai parlamenti választáson, amikor 23,9 százalékra tett szert. Néhány hónapja egy rövid ideig felmerült a kérdés, vajon valóban Pamela Wendi-Wagner a legalkalmasabb-e az SPÖ elnökségére, a választás közeledtével azonban elcsitultak a személyét firtató hangok. Ám a látszólagos nyugalom sem segített különösebben a szociáldemokratáknak, a közvélemény-kutatások 22 százalékon látják a pártot. Ha valóban ennyit szerezne, az történelmi összevetésben igen gyenge eredmény lenne. A hetvenes években például három voksolást rendeztek Ausztriában, s mindhármon 50 százalék felett teljesített az SPÖ. De azért az 1983-as 47, vagy az 1990-es 43 százalék sem számított kudarcnak.
Meglepő módon a belpolitikai térképet nem rajzolta át jelentősen a májusban kitört Ibiza-botrány, melynek során kiderült, Heinz-Christian Strache nem riadt volna vissza az illegális pártfinanszírozástól és magyar mintára írta volna át a médiatörvényt. Felmérések szerint az FPÖ 20 százalékon áll, a botrány előtt 25-26 százalékos volt a támogatottsága, ami nem jelez túl nagy visszaesést, különösen annak fényében nem, hogy ez volt az utóbbi évtizedek egyik legnagyobb politikai botránya.
Egyértelműen kiderült: az FPÖ csak azért mutatta békésebbik arcát a néppárti-szabadságpárti kormányzás idején, mert Sebastian Kurz igyekezett Európa számára azt a látszatot kelteni, nincs abban semmi veszélyes, ha egy jobboldali populista párt kerül a kormányba. Hiába vált kegyvesztetté az FPÖ volt elnöke, Heinz-Christian Strache a szabadságpárton belül is, kivált azután, hogy az „európaibb” Norbert Hofert választották meg hivatalosan is a párt élére, feltételezések szerint ez a centrum felé fordulás inkább annak az eredménye, hogy az FPÖ ezzel kívánta jelezni: igenis alkalmas a kormányzásra, és részéről semmi akadálya sincs annak, hogy a választás után ismét összeálljon az ÖVP-vel.
Pedig bizonyos jelek arra utalnak, hogy az FPÖ nem szakított a szélsőségesekkel a botrány óta sem. Kiderült, hogy a párt korábbi kabinetfőnöke, Reinhard Teufel több ízben is kapcsolatba lépett a szélsőjobboldali identitárius mozgalom vezetőjével, Martin Sellnerrel. Az ORF jelentése szerint a néppárt főtitkára, Karl Nehammer felszólította Norbert Hofert, tegyen lépéseket pártja szélsőségesei ellen. Christian Hafenecker, az Osztrák Szabadságpárt főtitkára azzal replikázott, az ÖVP jobban teszi, ha a saját portája előtt sepreget.
Az egész vita abból alakult ki, hogy az osztrák alkotmányvédelmi és terrorellenes harcért felelős hivatal, a BVT kemény bírálatokkal illette Reinhard Teufelt. Az egykori belügyminiszter, az FPÖ jobbszárnyához tartozó Herbert Kickl erre keményen nekiment a hivatalnak, Teufel pedig azzal védekezett, hogy irodavezetőként több személyiséggel is kapcsolatban állt, feladata ugyanis az volt, hogy a polgárok kérdéseire válaszoljon.
Hofer egyébként tett bizonyos lépéseket a legszélsőségesebbnek tartott szabadságpárti személyiségekkel szemben. Amikor pártelnökké választották, szabad kezet is adtak neki erre. A pártelnök kezdeményezésére az elmúlt hét végén felfüggesztették tisztségéből a párt alsó-ausztriai frakcióvezetőjét, Martin Hubert, aki öt évvel ezelőtt Hitler születésnapján a Führert méltatta.
Az Ibiza-botrány kitörése, majd a kormány felbomlása után úgy látszott, a voksolásig hátralévő időszak sétagalopp lesz Sebastian Kurz volt kancellár számára. Az EP-választást magabiztosan nyerte a párt, s júniusban a felmérések szerint 38 százalékon állt. Akkor az volt a kérdés, képes lesz-e egymaga abszolút többséget szerezni. Ám kiderültek érdekes dolgok a néppártról is, például a párt finanszírozása kapcsán. A legkínosabb azonban az lehetett Kurz számára, hogy kiderült, az Ibiza-botrány napvilágra kerülése után a volt kancellár egyik munkatársa öt merevlemezt semmisített meg. Ami különösen gyanússá teszi az esetet: a művelettel egy külső céget bízott meg, ám a megrendelést álnéven adta le. Kurz nem látott ebben semmi különöset, azt állította, az adathordozók megsemmisítése a normális ügymenet része. Az úgynevezett Schredder-ügyet csak kicsit érezte meg az ÖVP, 34 százalékon áll. Győzelmét tehát nem fenyegeti veszély, de valamelyest visszaesett támogatottsága az eltelt két hónap folyamán.
![Sebastian Kurz Norbert Hoferrel](/i/12/6/0/1247891.jpg)
Az utóbbi hónapok történéseiből az SPÖ nem profitált ugyan, a Zöldek viszont annál inkább. A kilencvenes évek előtt az osztrák belpolitikai térképen nemigen létező tömörülés már az EP-választáson is figyelemreméltó eredményt ért el, 14 százalékkal. A párt a 2006-os választáson érte el az első áttörést, tíz százalék fölé került, 2013-ban pedig már 12,4 százalék voksolt rá. Ezután azonban megindult lefelé a lejtőn, sok szavazó vándorolt át az SPÖ-höz, 2017-ben már csak 3,8 százalékra futotta. Május közepéig az irodák többsége öt százalék körül mérte, de Strache botránya mindent megváltoztatott, hirtelen megduplázta a Zöldek támogatottságát. A liberális NEOS-nak nem sikerült jelentősen növelni táborát, igaz, a 2017-es választáson elért 5,3 százalékos eredményét mindenképpen túlszárnyalja, nyolc százalék körüli eredményre számíthat.
Sebastian Kurz népszerűsége nem igazán érezte meg az ÖVP nem túl jól sikerült kampányát. A Research Affairs iroda szerint a megkérdezettek 42 százaléka őt látja a legalkalmasabbnak a kancellári tisztségre, Rendi-Wagner 21, a szabadságpárti Hofer pedig 19 százalékon áll.
Kurz fiatal kora ellenére – még mindig csak 33 éves, pedig már „volt kancellár” titulussal rendelkezik – nem az ifjak, hanem az idősebbek, az 50 felettiek kedvence. Ettől függetlenül nem biztos, hogy könnyű lesz kormányt alakítania. Igaz, Hofer FPÖ-elnökké választásával nőtt az esély arra, hogy a Néppárt ismét a Szabadságpárttal áll össze, függetlenül attól, hogy az ÖVP-n belül több tartományi vezető sem támogatja ezt a megoldást. Az osztrákok közül viszonylag a legtöbben - a megkérdezettek 28 százaléka erejéig - ezt a koalíciót preferálnák. Hofer számára kapóra jöhet Strache újabb botránya: kiderült, hogy a pártkasszából nem kis összegeket fordított magáncélra. A pártelnök így teljesen megszabadulhat Strachétól, akinek személye még mindig nagy tehertétel a Szabadságpárt számára.
Az ÖVP-SPÖ nagykoalíciót mindössze 7 százalék látná szívesen. Egy SPÖ-Zöldek-NEOS együttműködést 14 százalék óhajtana. Az SPÖ esetleges együttműködését az FPÖ-vel csak öt százalék támogatná.