Az elmúlt száz év legsikeresebb évtizedének titulálta tavaly a 2010-es éveket Matolcsy György, a Magyar Nemzeti Bank (MNB) elnöke. Ezt Orbán Viktor miniszterelnök a Magyar Kereskedelmi és Iparkamara idei gazdasági évnyitóján azzal tetézte meg, hogy a válság alatt sikerült kanyarban előznie Magyarországnak. Vagyis, még gyorsult is a felzárkózás. Ez utóbbit azután Matolcsy György cáfolta egy publicisztikájában, eredeti tézise mellett viszont kitartott.
A számok alapján valójában meglehetősen közepes és egyenetlen teljesítményt nyújtott a magyar gazdaság 2010 és 2021 között. A bruttó hazai termék (GDP) értéke ugyan lapunk becslése alapján ez idő alatt látványosan - 27 ezer milliárd forintról 55 ezer milliárd forint közelébe - emelkedett, de ez a növekedés jelentős részben az inflációnak köszönhető. A magyar gazdaság átlagosan évi 2,5 százalékkal bővült. Ez egy fejlett ország gazdaságának remek tempó, de nem az egy felzárkózó, az EU-átlagát vagy épp Ausztriát utolérni akaró gazdaság esetében. A hazai növekedés üteme ráadásul nagyon egyenetlen volt az elmúlt 12 évben: a 2008-as válságból 2010-re épp kezdett volna magához térni a magyar gazdaság, amikor az Orbán-kormány a 2011-12-es unortodox lépéseivel újabb stagnálásba, sőt 2012-re enyhe átmeneti recesszióba lökte. Az újabb éledezés további éveket vett igénybe, így a növekedés időszaka csak 2014-ben indult be. Ennek vetett véget a koronavírusjárvány: 2020 idehaza is a visszaeséssel telt (- 4,7 százalék), amit követett a tavalyi felpattanás (7,1 százalék). Ezekkel a hullámvasutakkal jön ki tehát az Orbán-kormány időszakára az évi 2,5 százalékos növekedés.
![](/i/12/6/0/1343989.jpg)
Még árnyaltabb képet kapunk, ha az elmúlt évtizedet nemzetközi összehasonlításban vizsgáljuk. Az Eurostat 2010 és 2020 közötti adatai ugyanis inkább azt mutatják, hogy Magyarország jóval lassabban fejlődött, mint a számos kelet-közép-európai gazdaság. Az egy főre jutó magyar GDP 2020-ban az uniós átlag 74 százaléka volt vásárlóerő-paritáson vizsgálva (szimplán euróban számolva a magas árszintű országok javára torzítana a nyers adat). Ez azt jelenti, hogy 10 év alatt 8 százalékponttal zárkóztunk fel, 2010-ben ugyanis a magyar egy főre jutó GDP az uniós átlag 66 százaléka volt. Ez az egyik leglassabb felzárkózási ütem a régióban.
A hozzánk képest jóval nagyobb hátrányból induló gazdaságok sokkal többet javítottak, és közülük többen relatív fejlettségben meg is előzték Magyarországot. Az unióhoz velünk együtt csatlakozó, a Szovjetunióból induló Balti-államok példája a legkézenfekvőbb e téren: Litvánia tíz év alatt 26, Észtország pedig 18 százalékponttal növelte a GDP-jét. Így Litvániában az egy főre jutó GDP ma már az EU-átlag 87 százalékát éri el, míg az észt gazdaság 84 százalékot teljesít, messze megelőzve a magyar 74 százalékot. Mind a két ország gyengébb gazdasággal rendelkezett 2010-ben, mint Magyarország, vagyis sokkal gyorsabban zárkóztak fel az uniós átlaghoz, mint az Orbán-kormányok Magyarországa.
Románia is kiemelkedő sebességgel zárkózott fel: a román gazdaság 2010-ben az unió átlagának 52 százalékáról indult, 2020-ban pedig már 72 százalékon állt, ezzel vásárlóerőparitáson gyakorlatilag utolérte az egy főre jutó teljesítményben Magyarországot.
A tegnap kiadott, 2021-es előzetes Eurostat-adatok a nagyképet nem rajzolják át, az arányok lényegében ugyanazok, és még Románia sem előzte be hazánkat. Egyetlen változást jeleznek a friss számok: tavaly az egy főre jutó magyar GDP értéke első ízben megelőzte a portugált.
A V4-országokban a magyaroknak van a legkevesebb elkölthető pénze
Az egy főre jutó hazai fogyasztási kiadás – vásárlóerő-paritáson számolva - az uniós átlag 70 százaléka, vagyis 6 százalékponttal magasabb, mint 2011-ben volt. Ez a növekedés így szintén a "futottak még" kategóriájába esik, hiszen a listavezető Románia és Litvánia 26, illetve 23 százalékpontos növekedést ért el 9 év alatt. Az egy főre jutó román fogyasztás így már az uniós átlag 80 százalékára rúg. Eközben Litvánia gyakorlatilag megközelítette az uniós átlagot (95 százalék), és nálunk jobban teljesít ezen a téren Csehország (84 százalék), illetve Lengyelország (83 százalék) is. Szlovákia viszont e tekintetben is lemaradt, illetve visszaesett az uniós átlag 71 százalékára. Ez ugyanakkor még mindig hajszálnyival jobb adat, mint a magyar, ami arra utal, hogy a V4-országok közül a magyarok elkölthető jövedelme a legalacsonyabb. Igaz ez már 2011-ben is így volt, és ezen azóta sem sikerült változtatni. Ennek oka is a lassú felzárkózásban keresendő. Ausztriában egyébként az egy főre jutó fogyasztási kiadások az EU átlagának 116 százalékára rúgnak. Vagyis a következő pár évben a magyar fogyasztásnak 46 százalékponttal kellene emelkednie ahhoz, hogy fogyasztásban utolérjük az osztrákokat, de ez teljes képtelenség.
![](/i/12/6/0/1343971.jpg)
Az elmúlt tíz évben az EU keleti-gazdaságainak teljesítményét mindezek alapján három csoportba lehet sorolni: vannak a lemaradók, a nyertesek és a stagnálók. A magyar gazdaság teljesítménye a nem túl fényes felzárkózás miatt inkább ez utóbbi közé sorolandó. Pedig az Európai Uniótól 2010 és 2020 között mintegy 46,5 milliárd euró támogatás érkezett hazánkba, ami - a tíz év átlagában vett - 320 forintos euróárfolyammal számolva 14 889 milliárd forint plusz pénzt jelentett. Ez a jelenlegi GDP mintegy ötöde. A relatív leszakadásunk oka azonban triviális: a magyar gazdaság szerkezete elavult, a működő tőke és az uniós támogatások jelentős része még mindig az alacsonyabb jövedelmet termelő, az olcsó munkaerőre, a manuális tevékenységekre épülő ágazatokba áramlik, nem pedig a magasabb hozzáadott értéket teremtő oktatásba, egészségügybe, IT-szektorba, kutatás-fejlesztésbe. Az uniós támogatások nagy része a nemzetközi versenyben működésképtelen kkv-szektorba vagy épp a kormányzati korrupcióval létrehozott baráti cégekbe, ágazatokba ömlik. Emiatt ezek az összegek kevéssé tudtak plusz értéket teremteni.
A három Orbán-kormány országlása mindezek alapján inkább az elvesztegetett lehetőségek évtizedeként vonulhat be a magyar gazdaságtörténetbe.
Egyéni fogyasztási kiadások alakulása, vásárlóerő-paritáson (EU átlag=100 százalék)
2011 - 2020 / Változás (százalékpont)
Románia 54 - 80 / 26
Litvánia 72 - 95 / 23
Észtország 63 - 77 / 14
Lettország 57 - 70 / 13
Bulgária 49 - 61 / 12
Lengyelország 73 - 83 / 10
Csehország 76 - 84 / 8
Horvátország 62 - 68 / 6
Magyarország 64 - 70 / 6
Németország 122 - 124 / 2
Portugália 84 - 84 / 0
Szlovénia 83 - 82 / -1
Szlovákia 75 - 71 / -4
Málta 86 - 81 / -5
Ausztria 123 - 116 / -7
Görögország 87 - 74 / -13
Forrás: Eurostat